Românul care a mutat 12 biserici din București. Ce idee revoluționară a salvat clădirile de la demolarea forțată impusă de Ceaușescu
Inginerul Eugeniu Iordăchescu a fost cel care a salvat prin translare 12 biserici care urmau să fie demolate din ordinul lui Nicolae Ceaușescu în anii ‘80, scrie adevărul.ro. Acesta s-a născut la Brăila, în anul 1929, şi a absolvit Institutul de Construcţii din Bucureşti.
![Eugeniu Iordăchescu Foto: arhivă Click!](https://cdn.adh.reperio.news/image-3/30495647-3608-41cf-9e40-78cbd3717a94/index.jpeg?p=a%3D1%26co%3D1.05%26w%3D700%26h%3D750%26r%3Dcontain%26f%3Dwebp)
Biserica Schitul Maicilor, primul monument salvat de la distrugere
„Un monument traversează bulevardul“, titra revista „Flacăra“, în numărul din 25 iunie 1982. În ciuda titlului bizar, nu era relatată o poveste ştiinţifico-fantastică, ci o realitate bucureşteană. La ora 9.23, undeva în zona fostului Deal al Arsenalului, pe locul unde astăzi de află Palatul Parlamentului, avea loc o premieră naţională.
Unul dintre cele mai valoroase monumente istorice din Bucureşti, Biserica Schitul Maicilor, construită în stil brâncovenesc în secolul al XVIII-lea, care cântărea 745 de tone, era mutată, după 256 de ani, la o distanţă de peste 200 de metri spre răsărit faţă de locul unde se afla. Era primul monument supus operaţiilor de translare, o metodă inginerească inventată de Eugeniu Iordăchescu (1929 - ianuarie, 2019). Şi primul monument care a fost salvat de la distrugere în regimul comunist.
Ce decizii a luat Ceaușescu după cutremurul din anii ’80
Anii ’80. După Marele Cutremur de 7,4 grade pe scara Richter, în urma căruia s-au prăbuşit zeci de clădiri, alte câteva sute au fost avariate şi au murit peste 1.500 de oameni, Nicolae Ceauşescu anunţa refacerea completă a Bucureştiului aflat în praf şi moloz. Atunci, părea o idee vagă care dădea speranţe specialiştilor. În realitate, în doar câţiva ani, noul Centru Civic şi planurile de sistematizare dorite de fostul dictator aveau să distrugă masiv trecutul oraşului.
Planul e decis pe repede-înainte: Ceauşescu cere o analiză a celei mai sigure zone seismice din oraş, iar în urma calculelor e indicat cartierul Uranus, zona Dealul Arsenalului. Printr-o fluturare a mâinii, Bucureştiul se transformă într-un şantier. Sunt demolate mii de clădiri, cele mai afectate zone fiind Dealului Spirii, cartierul Uranus, zona Dudeşti, zona Udricani, zona Pieţei Unirii, zona Sfânta Vineri, Calea Rahovei.
Dispar lăcaşuri de cult, vile cochete cu etaj, mici blocuri moderniste, grădini şi case neoromâneşti. Zeci de mii de oameni sunt mutaţi care-ncotro. Totul pentru ca, în inima Bucureştiului, să fie înălţat un nou centru politico-administrativ, care, în viziunea lui Ceauşescu, nu putea fi decât un palat gigantic. Avea să se cheme Casa Poporului.
Eugeniu Iordăchescu punea clădirile pe roţi şi erau mutate în alte părţi
În această sumbră atmosferă, proiectul unui inginer devenea colacul de salvare pentru câteva monumente istorice din Bucureşti. Eugeniu Iordăchescu, care, în acea vreme era directorul tehnic al Institutului „Proiect“ Bucureşti, era martor şi direct implicat în dezvoltarea imobiliară a Bucureştiului şi înainte, şi după ’77.
Ideea lui revoluţionară consta într-un procedeu de translaţie, o tehnică prin care clădirile erau puse pe roţi şi mutate în alte părţi, ferite de ochii lui Nicolae Ceauşescu. O alternativă la cea de a pune la pământ construcţiile. Mult mai puţin costisitoare.
Biserica Schitul Maicilor a fost salvată
„Eram 1.800 de salariaţi care au început studiile de sistematizare pentru actuala clădire a Casei Poporului. În această zonă de peste 50 de hectare erau o serie întreagă de monumente de patrimoniu, fie erau biserici, fie erau clădiri cu arhitectură de epocă pentru care Bucureştiul era catalogat Micul Paris.
Fiind în apropierea acestui subiect fierbinte, mi-am dat seama de ce urma să se dărâme, am făcut propunerea să mi se dea posibilitatea să salvez câteva obiective. Demolarea Bisericii Enei a fost un moment de cotitură. Atunci am simţit că trebuie să acţionez“, mărturisea Eugeniu Iordăchescu într-un interviu la radio în anii ’90.
Ce biserici a salvat Eugeniu Iordăchescu
Eugeniu Iordăchescu a salvat Schitul Maicilor, biserica Olari, biserica Sfântul Ilie, biserica Mihai Vodă, clopotniţa bisericii Mihai Vodă, Palatul Sinodal, Mănăstirea Antim, biserica Petru Iacob din Reşiţa, biserica Sfântul Ioan, biserica Sfântul Gheorghe, biserica Sfântul Ştefan „Cuibul cu barză”, ansamblul statuar de la biserica Domniţa Bălaşa, biserica Mănăstirii Râmeţ.
Cine a fost Eugeniu Iordăchescu
Eugeniu Iordăchescu s-a născut la Brăila, în anul 1929, şi a absolvit Institutul de Construcţii din Bucureşti. A ocupat mai multe funcţii în institute de proiectare, a fost cadru didactic. Este autor a trei brevete de invenţie. A fost căsătorit şi a avut doi copii, care l-au urmat profesional.
Citește întreg articolul pe adevărul.ro.