Domnitorii români cunoscuți după poreclele cu care s-au ales în urma anilor de domnie. De unde provin numele lui Ştefan Lăcustă și Pârlea Vodă
Doi domnitori ai Moldovei sunt amintiți după poreclele cu care s-au ales în urma anilor de domnie. Este vorba despre Lăcustă Vodă şi Pârlea Vodă. Cum au apărut numele de batjocură?
![Domnitorii Moldovei porecliţi Lăcustă Vodă şi Pârlea Vodă / foto: arhiva Click!](https://cdn.adh.reperio.news/image-e/ef67b4f4-08e2-49b4-ab11-86cfa9590f02/index.jpeg?p=a%3D1%26co%3D1.05%26w%3D700%26h%3D714%26r%3Dcontain%26f%3Dwebp)
Lăcustă Vodă
Nepot al lui Ștefan cel Mare, după fiul cel mare al domnitorului, Ştefan al V-lea a fost domn al Moldovei între anii 1538-1540. A fost căsătorit cu fiica voievodului Transilvaniei, iar cronicile îl amintesc ca fiind primul domn moldovean numit de turci, şi nu de ţară.
Acesta a ajuns pe scaunul domnesc impus de sultanul Soliman Magnificul, cu ocazia expediţiei din Moldova, fiind primul dintre conducătorii acestui ţinut care nu a fost ales în ţară. Ştefan al V-lea şi-a căpătat numele de „Lăcustă” în urma unei calamităţi care a lăsat ţara sa extrem de săracă, în 1538, anul înscăunării și anul invaziei de lăcuste care a făcut prăpăd în holdele moldovenilor şi nu numai. Le-au distrus toate recoltele şi au adus un val de sărăcie şi foamete.
„Mai apoi în zilele acestui Ştefan vodă, fost-au foamete mare şi în ţara Moldovei, şi la unguri, că au venit lăcuste multe, de au mâncat toată roada, pentru aceea l-au poreclit de i-au zis Lăcustă vodă”, scrie Grigore Ureche în Cronica moldo-polonă, potrivit historia.ro.
Potrivit cronicarilor vremii, invazia de lăcuste a marcat populaţia mai mult decât războaiele cu turcii şi tătarii, acestea ajungând în Moldova tocmai din nordul Africii. Boierii au fost cei care i-au venit de hac domnitorului, pe care l-au ucis în timp ce dormea în palatul său din Suceava. Pe tronul Moldovei a fost înlocuit cu Alexandru Cornea, în 1540.
Pârlea Vodă
Alexandru al II-lea Firaris Mavrocordat, fiul lui Ioan Mavrocordat - care a fost fratele lui Constantin Mavrocordat, dragoman al Porţii Otomane, înainte de a ajunge pe tronul Moldovei - a fost domn al Moldovei între 12 ianuarie 1785 şi 14 decembrie 1786.
În anul 1785, un incendiu devastator a făcut scrum palatul principelui Alexandru Mavrocordat, iar domnitorul s-a mutat atunci la palatul mitropolitului, dar şi acesta a luat foc. Ulterior, la Mânăstirea Galata care a luat, de asemenea, foc. Prin urmare, din cauza incendiilor care l-au urmărit în aproape toate locurile în care s-a mutat, poporul l-a numit Pârlea Vodă. La finalul domniei, a fugit în Rusia, după ce pusese la cale o conspiraţie împotriva Turciei, care a eşuat. Din cauza felului în care a părăsit Moldova s-a ales şi cu porecla de „Firaris” (Fugarul n.r).