Domnitorul care a fost ucis în somn și a fost nepotul lui Ștefan cel Mare. A fost numit domnitor al Moldovei de turci
Ştefan Lăcustă a domnit în Moldova în perioada 1538 - 1540. A primit porecla de "lăcustă" chiar de la contemporanii săi. Se spune că după ce că țara fusese jefuită de turci și de tătari, în expediția din 1538, în același an, primul al domniei sale, s-au abătut asupra Moldovei „hoarde” de lăcuste. Totodată, a fost primul domnitor moldovean numit de turci, fără consultarea Sfatului domnesc, fiind nepotul lui Ștefan cel Mare.
![Ștefan Lăcustă a fost nepotul lui Ștefan cel Mare Foto: arhivă Click!](https://cdn.adh.reperio.news/image-2/24974338-bd91-4e72-9995-4d210a13451b/index.jpeg?p=a%3D1%26co%3D1.05%26w%3D700%26h%3D750%26r%3Dcontain%26f%3Dwebp)
Despre Ștefan Lăcustă
A condus Țara Moldovei timp de doi ani, între septembrie 1538 și decembrie 1540. Se născuse la 1496 și era fiul lui Alexandru, băiatul cel mai mare și moștenitorul de drept al lui Ștefan cel Mare. Prin urmare, Ștefan al V-lea, așa cum îl mai consemnează istoria, era nepotul marelui voievod. Dar tatăl său, Alexandru, deși fusese deja asociat la domnie de gloriosul lui părinte, a murit înainte de vreme, chiar în anul nașterii fiului, Ștefan.
Totuși, unii istorici consideră că a fost vorba de un alt Alexandru, copil din flori al năprasnicului domnitor, dar legătura de rudenie cu acesta rămâne aceeași. Tot ca o „bilă neagră”, deși n-a avut vreo vină în acest lucru, este și faptul că a devenit primul domnitor moldovean numit de turci, fără consultarea Sfatului domnesc.
Stefan Lăcustă a fost primul domnitor după instaurarea dominaţiei turceşti
Și asta, din cauză că, dorind să-l pedepsească pe Petru Rareș, domnitorul care i-a precedat lui Lăcustă Vodă, sultanul Soliman Magnificul a condus personal campania de răsturnare a acestuia și, cu acel prilej, de supunere a Moldovei față de Imperiul Otoman. Sultanul Soliman I Magnificul a condus Imperiul Otoman între 1520 - 1566 - Foto: Arhiva
La 17 septembrie 1538, sultanul a intrat în Suceava, unde a pus mâna pe tezaurul lui Petru, inclusiv pe spada lui Ștefan cel Mare, aflată acum la Palatul Topkapî din Istanbul, reședința sultanilor transformată în muzeu. Soliman a ocupat apoi întreaga Moldovă și l-a numit a conducerea acesteia pe Ștefan Lăcustă, fiind pentru prima dată în istoria țării când domnul era impus printr-o decizie unilaterală a sultanului.
Care erau condițiile de pace
De asemenea, condițiile păcii n-au mai fost incluse într-un tratat, ca până atunci, ci într-un act al sultanului (berat), act care marca supunerea efectivă a Moldovei față de Imperiul Otoman. Actul respectiv mai prevedea dublarea tributului (care ajungea la 30.000 de galbeni) și cedarea regiunii cunoscută sub numele de Bugeac, de pe malul drept al Nistrului, ce incudea cetatea Benderului (Tighina), împreună cu 18 sate din jurul acesteia).
Neliniștit din cauza lui Petru Rareș, care, retras la Ciceu, în Transilvania, urzea planuri de revenire pe tron, Lăcustă a încercat să-l prindă, dar e eșuat. Mai mult, după ce fusese alungat de turci din scaunul domnesc, Petru Rareș primește acceptul acestora de a veni la Constantinopol pentru a se dezvinovăți, un lucru de rău-augur pentru Ștefan Lăcustă.
De unde provine porecla de "lăcustă"
Pe plan intern, nepotul lui Ștefan cel Mare a fost la fel de ghinionist. După ce că țara fusese jefuită crunt de turci și tătari, în expediția din 1538, în același an, primul al domniei sale, s-au abătut asupra Moldovei „hoarde” de lăcuste. De aici, și porecla pe care a primit-o, „lăcustă”.
Se spune că în acel an, 1538, insectele dăunătoare le-au dat mai mult de furcă moldovenilor, decât turcii. Le-au distrus toate recoltele şi au adus un val de sărăcie şi foamete. „Mai apoi în zilele acestui Ştefan vodă, fost-au foamete mare şi în ţara Moldovei, şi la unguri, că au venit lăcuste multe, de au mâncat toată roada, pentru aceea l-au poreclit de i-au zis Lăcustă vodă”, scrie Grigore Ureche în Cronica moldo-polonă, potrivit historia.ro.
Boierii l-au ucis în somn pe Lăcustă Vodă
Cronicile spun că domnitorul devenise un om aspru, decapitând boieri la ospețe din cauza punerii la cale a diferite uneltiri împotriva sa pe care acesta le auzise. Drept urmare, unii dregători au luat calea pribegiei în Transilvania. Dar sătui să trăiască-n frică pentru viețile lor, boierii s-au decis să i-o ia înainte, așa că l-au ucis pe Lăcustă Vodă în foișorul palatului său din Suceava, în timp ce dormea, spre finalul anului 1540.
În locul său, boierii l-au chemat pe tron pe Alexandru Cornea, un alt nepot de-ai lui Ștefan cel Mare - deci văr cu Lăcustă - dar care era fiul altui băiat al marelui voievod, Bogdan al III-lea cel Orb.